Osnova
plánů péče

o národní přírodní rezervace, přírodní rezervace, 
národní přírodní památky, přírodní památky 
a jejich ochranná pásma

Úvod

Plány péče se zpracovávají jako odborné a koncepční dokumenty pro řízení vývoje přírodních poměrů v ZCHÚ na základě ustanovení § 38 zákona č. 114/1992 Sb., v platném znění a vyhlášky č. 60/2008 Sb. Pokud je to zapotřebí k zabezpečení ZCHÚ před škodlivými vlivy z okolí, zpracovávají se i pro ochranná pásma. Zpracovávají se plány péče a v případě potřeby také změny k již schváleným plánům péče.

Plány péče se zpracovávají zpravidla na období deseti až patnácti let. Toto období by se u ZCHÚ zahrnujících les mělo přizpůsobit období platnosti lesních hospodářských plánů (LHP) nebo lesních hospodářských osnov (LHO) zahrnujících ZCHÚ, neboť plán péče je pro zpracování LHP (LHO) podkladem. Zapracování odpovídajících částí plánu péče do LHP (LHO) zajistí orgán ochrany přírody v rámci vydávání závazného stanoviska podle § 4 odst. 3 zákona. U ZCHÚ pokrývajících jen nelesní půdu je vhodné řídit délku platnosti podle dynamiky vývoje chráněných ekosystémů. Může být tedy podle potřeby i kratší nebo delší. Jestliže však ZCHÚ obsahuje lesní i nelesní pozemky, je třeba přizpůsobit období platnosti a tím i dobu obnovy plánu péče době obnovy LHP (LHO). Protože je žádoucí, aby byl plán péče schválený již v době, kdy se zpracovává LHP (aby zpracovatel LHP vycházel z již schváleného dokumentu), stanovuje se konec období platnosti plánu péče pro ZCHÚ na lesní půdě jeden rok před koncem období platnosti LHP. Pokud ZCHÚ leží na více LHC s různým obdobím platnosti LHP, zpracovává se plán péče na období podle období platnosti jedné z částí (zpravidla té s největší rozlohou).
	
Změny plánů péče dle § 3 odst. 3 vyhlášky MŽP č. 60/2008 Sb. se zpracovávají tehdy, jestliže je některý z bodů schváleného plánu péče nutné změnit, dodatečně doplnit o nově zjištěné skutečnosti nebo uvést podrobnosti jeho provedení, případně tehdy, pokud se během období platnosti plánu péče vyskytne nutnost provést v území zásah, který nebylo možné v době zpracování a schvalování plánu péče předvídat. Formou změny lze též zpracovat „Podrobný plán opatření v lesích ZCHÚ podle porostních skupin“ (bod 3.1.1) v případě, že do ZCHÚ zasahuje více LHC s rozdílnou dobou platnosti LHP. Jako změna se poté zpracovává „Podrobný plán opatření ...“ pro LHC, jehož období platnosti není shodné s platností plánu péče. 
	 
Projednaný a schválený plán péče je nezbytnou podmínkou k tomu, aby mohly orgány ochrany přírody realizovat jakékoliv záměrné činnosti v ZCHÚ. Pouze na jeho základě je možno uskutečňovat opatření ke zlepšování přírodního prostředí v ZCHÚ a čerpat na ně finanční prostředky z dotací státu určených k těmto účelům. Vedle toho je nutné, aby plán péče pro období své platnosti usměrňoval i způsoby využívání ZCHÚ, které nejsou zákonem zakázány ani limitovány bližšími podmínkami ochrany, přesto by však mohly poškodit jeho přírodní hodnoty. Vzhledem k tomu, že plán péče není ze své podstaty závazný pro jiné subjekty než orgán ochrany přírody, je nutné, aby u takových návrhů na usměrnění aktivit zároveň navrhoval způsob jejich naplňování (např. zakotvením v nájemních smlouvách apod.). Plán péče je podle § 38 zákona po svém schválení podkladem i pro jiné druhy plánovacích dokumentů než LHP (LHO), např. pro územně plánovací dokumentaci. Plán péče je rovněž podkladem pro rozhodování orgánů ochrany přírody.
	 
Realizaci opatření plánu péče zajišťuje orgán ochrany přírody, který jej schválil buď vlastními silami nebo s pomocí jiných subjektů (např. vlastníků nebo uživatelů pozemků), s kterými uzavírá smlouvy o realizaci jednotlivých opatření plánu péče.  Postupuje přitom podle § 68  a § 69 zákona. 
	
Na rozdíl od stálého ochranného režimu, který je dán základními podmínkami ochrany formulovanými v zákoně a bližšími podmínkami formulovanými ve vyhlašovacím právním předpisu, nemá plán péče charakter obecně závazného právního předpisu a není ani správním rozhodnutím. Zatímco ustanovení vyhlašovacího právního předpisu jsou přirozeně odvozena ze stavu, v němž se území nacházelo v době vyhlášení, a mohou být změněna jen novým vyhlášením, plán péče se periodicky obnovuje a reaguje přitom na současný stav území. Plán péče tedy nemůže doplnit ochranný režim o další ustanovení. Nelze v něm nic zakázat, povolit, omezit nebo vázat na nějaké podmínky, nelze jím ani změnit vymezení ZCHÚ nebo jeho ochranného pásma. Pokud se změna vymezení nebo ochranných podmínek jeví podle aktuálních zjištění jako žádoucí, je třeba uvést v plánu péče, že je třeba zpracovat návrh na nové vyhlášení ZCHÚ.
	
Plán péče může obsahovat návrhy činností a zásahů, které jsou v rozporu se základními ochrannými podmínkami ZCHÚ, ale jejichž realizace je nutná pro zachování předmětu ochrany. V takovém případě nelze schválení plánu péče orgánem ochrany považovat za povolení této činnosti, ale i pro takovou činnost je třeba si vždy před její realizací obstarat povolení výjimky (§ 43 zákona) z příslušného ustanovení zákona. To platí i pro činnosti vyžadující souhlas nebo omezené či zakázané jinými právními normami. 
 	
Plán péče tedy určuje pro období své platnosti zejména aktivní praktické zásahy ve prospěch předmětu ochrany, případně i ekologicky vhodný režim obhospodařování a jiného využívání území. Může definovat mezní hodnoty regulovatelných přírodních faktorů, při jejichž dodržení se bude předmět ochrany vyvíjet žádoucím způsobem, a naplánovat současně způsob jejich sledování a regulace. U činitelů, které regulovat nelze, je vhodné v plánu péče definovat kritické hodnoty, při jejichž překročení budou neodkladně provedena určitá předem definovaná záchranná nebo nouzová opatření. 
	
Plán péče může obsahovat v příslušných bodech kapitoly 3 i záměry různých dalších opatření, např. průzkumu, zpřístupnění nebo naopak uzavření území nebo jeho části pro veřejnost.

Z plánu péče musí být zřejmé, že volba zásahů a opatření je zodpovědně uvážena, odborně i věcně dobře odůvodněna. Jednotlivé body plánu péče mají na sebe logicky navazovat a všechny plánované zásahy musí být řádně odůvodněny. Lokalizace zásahů musí být tak přesná, aby umožnila kontrolovat provádění i výsledky péče v terénu. 

Formulář: (s vysvětlivkami v textu – vysvětlivky jsou psané kurzívou a v samotném plánu péče se neobjevují, jsou tedy nahrazeny vlastním textem nebo odstraněny)

Plán péče
o
….………………….
….………………….
kategorie a název území

na období
RRRR-RRRR

K nadpisu plánu péče: 
U plánů péče předkládaných jako součást podkladů k vyhlášení, se připojí text: ”návrh na vyhlášení”. Období platnosti se stanovuje v rozsahu let, přičemž se tím rozumí od 1. ledna prvního roku platnosti do 31. prosince posledního roku platnosti.

1. Základní údaje o zvláště chráněném území

1.1 Základní identifikační údaje 

evidenční číslo:						.....
kategorie ochrany:						.....
název území:							.....
druh právního předpisu, kterým bylo území vyhlášeno:	.....
orgán, který předpis vydal: 					.....
číslo předpisu: 						.....
datum platnosti předpisu:					.....
datum účinnosti předpisu: 					.....

ad 1.1: U existujících ZCHÚ se uvede evidenční kód území, podle kterého je území evidováno v ústředním seznamu ochrany přírody. Název musí odpovídat názvu uvedenému v příslušném vyhlašovacím předpise. U existujících ZCHÚ se uvede druh právního předpisu, jímž bylo území vyhlášeno, kdo ho vydal, číslo předpisu a datum platnosti a datum účinnosti. V plánech péče zpracovávaných jako podklad pro vyhlášení území se v této kapitole vyplňuje pouze kategorie ochrany a název území.

1.2 Údaje o lokalizaci území

kraj:									.....
okres:									.....
obec s rozšířenou působností:					.....
obec s pověřeným obecním úřadem:					.....
obec:									.....
katastrální území:							.....

Příloha č. M1: 
Orientační mapa s vyznačením území

ad 1.2: Uvede se název jednotky územně správního členění. Jako příloha se doloží Základní mapa ČR ve vhodném měřítku podle velikosti ZCHÚ (nejčastěji 1:25000 nebo 1:50000 tak, aby byly patrné širší vazby v území – tj. vzdálenost od okolních sídel, vodních toků, silniční síť apod.), obsahující zákres hranic ZCHÚ (malá ZCHÚ je možno zobrazit bodově) a případně vyhlášeného ochranného pásma (pokud je v daném měřítku zřetelná), hlavních přístupových cest, veřejných a účelových komunikací, případně turisticky značených cest a naučných stezek, návaznost na okolní krajinu, sídla apod. Místo Základní mapy ČR je možné použít i kopii turistické mapy (s uvedením autorských práv).

1.3 Vymezení území podle současného stavu katastru nemovitostí

Zvláště chráněné území:

Katastrální území: (číslo, název)
Číslo parcely podle KN	Číslo parcely podle PK nebo jiných evidencí	Druh pozemku podle KN	Způsob využití pozemku podle KN	Číslo listu vlastnictví
	Výměra parcely
celková podle KN
(m2)	Výměra parcely
v ZCHÚ (m2)	

							
							
Celkem			

Vzor tabulky pro parcelní vymezení zvláště chráněného území.

Ochranné pásmo:

Katastrální území: (číslo, název)
Číslo parcely podle KN	Číslo parcely podle PK nebo jiných evidencí	Druh pozemku podle KN	Způsob využití pozemku podle KN	Číslo listu vlastnictví
	Výměra parcely
celková podle KN
(m2)	Výměra parcely
v OP (m2)	

							
							
Celkem			

Vzor tabulky pro parcelní vymezení vyhlášeného ochranného pásma – neuvádí se, pokud má ZCHÚ ochranné pásmo ze zákona. V takovém případě se zde uvede pouze věta: „Ochranné pásmo není vyhlášené, je jím tedy dle § 37 zákona č. 114/1992 Sb. pás do vzdálenosti 50 m od hranice ZCHÚ.“ Výjimku tvoří případ, kdy je plán péče podkladem pro vyhlášení ZCHÚ, v takovém případě se tabulka uvede i pro ochranné pásmo 50 m ze zákona.

ad 1.3: Pro jednotlivá katastrální území se uvede úplný aktuální výčet parcelních čísel pozemků nacházejících se uvnitř hranic ZCHÚ (OP) dle aktuálního stavu v katastru nemovitostí. Pokud není ZCHÚ zaměřeno, uvede se, jak byly získány výměry částí parcel, které jsou v ZCHÚ (v krajním případě je možno dílčí výměry jednotlivých parcel stanovit i odhadem, jejich součet však musí odpovídat zaměření území). U pozemků PK se uvede druh pozemku dle aktuálního stavu pozemku. Jsou-li v parcelním vymezení ZCHÚ nedostatky, je třeba v textu uvést jaké a v příslušných bodech oddílu 3 navrhnout, jak budou odstraněny. V případě velkého počtu parcel lze tabulky umístit do přílohy.

Příloha č. M2: 
Katastrální mapa se zákresem ZCHÚ a jeho ochranného pásma

1.4 Výměra území a jeho ochranného pásma 

Druh pozemku	ZCHÚ 
plocha v ha	OP
plocha v ha	Způsob využití pozemku	ZCHÚ 
plocha v ha	
lesní  pozemky				
vodní  plochy			zamokřená plocha		
			rybník nebo nádrž		
			vodní tok 		
trvalé  travní porosty				
orná půda				
ostatní zemědělské  pozemky				
ostatní plochy			neplodná půda		
			ostatní způsoby využití		
zastavěné
plochy a nádvoří				
plocha celkem 				

ad 1.4: Výměry se vypočítají z údajů uvedených v tabulkách v kapitole 1.3., uvádějí se v hektarech na 2 a maximálně na 4 desetinná místa. Výměra ochranného pásma se uvádí jen v případě vyhlášeného OP a nevypisuje se v pravé části tabulky podle způsobu využití pozemku.
	
1.5 Překryv území s jinými chráněnými územími

národní park:								.....
chráněná krajinná oblast:						.....
jiný typ chráněného území:						.....

Natura 2000
ptačí oblast:								.....
evropsky významná lokalita:						.....

Příloha č. M1: 
Orientační mapa s vyznačením území

ad 1.5: Uvede se název ZCHÚ, název a kategorie jiného typu chráněného území (CHOPAV, CHLÚ, chráněná rybí oblast apod. – podle územního plánu ZÚR, případně územně technických podkladů). U území navržených nebo zařazených do soustavy Natura 2000 se uvede kód a název příslušné evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti. 

1.6 Kategorie IUCN

ad 1.6: U existujících ZCHÚ se uvede číslo a název managementové kategorie IUCN podle ”Zásad pro kategorizaci chráněných území na základě managementu” (edice Planeta 2001): 

Ia - přísná rezervace - vědecká
Ib. - přísná rezervace - ochrana původní přírody
II. - národní park
III. - přírodní památka
IV. - řízená rezervace
V. - chráněná krajina
VI. - chráněné území přírodních zdrojů.

Tento údaj lze najít v Digitálním registru Ústředního seznamu ochrany přírody (http://drusop.nature.cz). Lze navrhnout korekci zde uvedeného údaje tak, aby odpovídala kritériím IUCN. Konkrétní kategorii by měl sdělit zadavatel plánu péče jeho zpracovateli jako základní východisko pro konstrukci plánu péče. U kategorií „maloplošných“ zvláště chráněných území přichází v úvahu prakticky pouze výběr mezi kategoriemi zvýrazněnými tučně, přičemž podmínky pro zařazení do kategorie Ib. - přísná rezervace - ochrana původní přírody může splnit pouze několik území zařazených především v kategorii NPR.

1.7 Předmět ochrany ZCHÚ

1.7.1 Předmět ochrany ZCHÚ podle zřizovacího předpisu

ad 1.7.1: Uvede se citace příslušné části vyhlašovacího předpisu. Pokud předmět ochrany není ve vyhlašovacím předpisu uveden, konstatuje se, že předmět ochrany nebyl při vyhlášení definován. Pokud vyhlašovací předpis uvádí předmět ochrany např. ve stejné větě jako jiné údaje, nemusí být citace doslovná, musí však přesně zachovávat původní význam.

1.7.2 Hlavní předmět ochrany ZCHÚ – současný stav

A. ekosystémy

název ekosystému	podíl plochy v ZCHÚ (%)	popis ekosystému	

			

B. druhy

název druhu 	aktuální početnost nebo vitalita populace v ZCHÚ	stupeň ohrožení 	popis biotopu druhu	

				

C. útvary neživé přírody 

útvar 	geologická charakteristika	popis útvaru	

			

ad 1.7: Zpracovatel vyplní tabulky na základě podkladů od zadavatele a na základě provedených inventarizačních průzkumů, případně výsledků vlastního šetření. Vybrané fenomény by měly vycházet z definice ve vyhlašovacím předpisu a zde by měly být jen blíže popsány. V případě nedostatečné specifikace hlavního předmětu ochrany ve vyhlašovacím předpisu (častý případ u starších dokumentů) lze uvést i další fenomény. V takovém případě by ale jejich výčet měl odpovídat definici příslušné kategorie uvedené v zákoně. U kategorií „rezervace“ se jako předmět ochrany uvádí přednostně pouze ekosystémy, protože podle zákona jsou jejich předmětem ochrany. Uvádí se přitom jen ty ekosystémy, jejichž výskyt je hlavním důvodem pro existenci ZCHÚ. Názvy je možné odvodit podle Katalogu biotopů (Chytrý et al., 2001), podle taxonů Curyšsko-montpelliérské školy (např. Braun-Blanquet, 1964) či jiného uznávaného systému.  Druhy a útvary neživé přírody se u rezervací uvádějí pouze jsou-li výslovně uvedeny ve zřizovacím předpise nebo jedná-li se o biotopy druhů nebo útvary výjimečné v celostátním měřítku (např. endemity, relikty apod.). U kategorií památek se mohou objevit všechny kombinace dle předmětu ochrany ve zřizovacím předpise nebo dle aktuálního stavu území. U druhů se v památkách uvádějí pouze ty, pro jejichž zachování v regionu (PP) nebo ČR (NPP) hraje území památky klíčovou roli, nikoli všechny obecně vzácné a ohrožené, které se zde vyskytují. Uvádějí se pouze druhy, které jsou předmětem ochrany v daném území, přitom se může jednat i o druhy, které nejsou zvláště chráněny. Druh se musí v území aktuálně vyskytovat, vymizelé druhy lze uvést jen tehdy, lze-li reálně předpokládat, že se v území znovu objeví v období platnosti plánu péče a jsou-li k tomu směřována opatření plánu péče.
U aktuální početnosti druhů lze vycházet i z kvalifikovaných odhadů a uvádět i slovní vyjádření, způsob zjištění údaje je však nutno uvést ve vysvětlujícím textu. U rostlin se uvádí informace o vitalitě populace. Ve sloupci „stupeň ohrožení“ se uvádějí údaje z Červeného seznamu ČR. Informaci o zdroji je třeba uvést v textu. Popis charakteru biotopu druhu může obsahovat jak údaje o lokalizaci jeho výskytu v ZCHÚ, tak i údaje o jeho ekologických nárocích, případně typických vlastnostech (způsobu života) důležitých pro stanovení zásad péče (např. časové určení výskytu v ZCHÚ). Tabulky mohou být doplněny i podrobnějším slovním popisem v navazujícím textu. Vyplňují se pouze tabulky relevantní pro daný typ předmětu ochrany v konkrétním území (v případě vynechání některé z nich se upravuje písmeno u názvu tabulky tak, aby označení začínalo A a plynule pokračovalo – to platí analogicky i v dalších částech osnovy). Název se uvádí český i vědecký.

1.8 Předmět ochrany EVL anebo PO, s kterými je ZCHÚ v překryvu

A. typy přírodních stanovišť

kód a název typu přírodního stanoviště 	podíl plochy v ZCHÚ (%)	popis biotopu typu přírodního stanoviště	

			

B. evropsky významné druhy a ptáci

název druhu 	aktuální početnost nebo vitalita populace v ZCHÚ	stupeň ohrožení 	popis biotopu druhu	

				

ad 1.8: Zpracovatel vyplní tabulky na základě příloh nařízení vlády, kterými se stanoví národní seznamy a kterými se vymezují jednotlivé ptačí oblasti a na základě aktuálně provedených inventarizačních průzkumů, případně výsledků vlastního šetření. Uvádí se pouze druhy a stanoviště, které se v daném zvláště chráněném území skutečně vyskytují (tj. u EVL či PO větších než ZCHÚ se neuvádějí ty druhy, které se nacházejí jen mimo předmětné ZCHÚ). U aktuální početnosti druhů lze vycházet i z kvalifikovaných odhadů a uvádět i slovní vyjádření, způsob zjištění údaje je však nutno uvést ve vysvětlujícím textu. U rostlin se uvádí informace o vitalitě populace. Vychází se přitom z aktuálních výsledků monitoringu nebo nejnovějších inventarizačních průzkumů. Ve sloupci „stupeň ohrožení“ se uvádí údaje z Červeného seznamu ČR. Informaci o zdroji je třeba uvést v textu. Popis charakteru biotopu druhu může obsahovat jak údaje o lokalizaci jeho výskytu v ZCHÚ, tak i údaje o jeho ekologických nárocích, případně typických vlastnostech (způsobu života) důležitých pro stanovení zásad péče (např. časové určení výskytu v ZCHÚ). Tabulky mohou být doplněny i podrobnějším slovním popisem v navazujícím textu. Vyplňují se pouze tabulky relevantní pro daný typ předmětu ochrany v konkrétním území. Název a kód typů přírodních stanovišť se uvádí podle vyhlášky 166/2005 Sb. katalogu biotopů, název druhů se uvádí český i vědecký. Prioritní stanoviště a druhy se označují hvězdičkou. Nevyplněné tabulky se v plánu péče neuvádí.
Soubory doporučených opatření se k plánu péče nepřikládají, ale opatření z nich zapracuje zpracovatel přímo do textu plánu péče, případně opatření uvedená v plánu péče upraví tak, aby s opatřeními navrhovanými v souborech doporučených opatření nebyla v rozporu.

1.9 Cíl ochrany

ad 1.9: Uvede se cíl ochrany území, a to pro celé území nebo jeho, z hlediska přírodních podmínek, homogenní části. Zvlášť se uvedou cíle ochrany pro jednotlivé předměty ochrany, pokud jsou tyto cíle odlišné od cílů ochrany území nebo jeho částí. Cíle ochrany se formulují tak, aby bylo zaručeno alespoň udržení dochovaného stavu všech předmětů ochrany.
Při formulaci cíle ochrany u území, kde předmětem ochrany je ekosystém se vychází z následujících základních cílů ochrany zvláště chráněných území ve vztahu k ekosystémům, kterými jsou:  
•	omezení či pozastavení vývojových procesů v ekosystémech, které vedle přírody významně formoval svou činností i člověk tak, aby bylo zachováno vývojové stádium ekosystému potřebné pro udržení dobrého stavu předmětu ochrany chráněného území nebo
•	zamezení nebo zmírnění nepříznivých vlivů působících na samovolné vývojové procesy v přirozených ekosystémech, tvořících předmět ochrany chráněného území (ponechání ekosystémů samovolnému vývoji).

Je nepřípustné, aby byl cíl formulován jako činnost – v takovém případě jde o nástroj jak dosáhnout nějakého cíle, zde je však nutné uvést cíl (stav, kterého chceme dosáhnout).
Cíle ochrany by měly být v souladu s výše uvedenou managementovou kategorií IUCN.

2. Rozbor stavu zvláště chráněného území s ohledem na předmět ochrany

2.1 Stručný popis území a charakteristika jeho přírodních poměrů

ad 2.1: Tato charakteristika může být velmi stručná, protože bude v dalších bodech podle potřeby konkretizována a doplněna. Pokud se od předchozího plánu péče charakteristika ZCHÚ nezměnila, lze ji převzít. Z tohoto stručného popisu by si každý uživatel plánu péče měl mít možnost udělat představu, jak celkově území vypadá, zda se rozkládá na svahu nebo na rovině, jedná-li se o skálu v lese, lesní porost v údolí potoka apod., jaká je celková orientace území ke světovým stranám. Následně se uvedou charakteristiky jednotlivých přírodních složek; podrobnost jejich zpracování je určena vztahem, jaký mají tyto dílčí složky k předmětům ochrany. V celkové charakteristice by neměly chybět údaje o nadmořské výšce, geologickém podkladu, geomorfologii území, hydrologických poměrech, vegetaci a biotopech chráněných druhů apod.

Přehled zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů

název druhu	aktuální početnost nebo vitalita populace v ZCHÚ	kategorie 
podle vyhlášky č. 395/1992 Sb.	popis biotopu druhu, další poznámky 	

				

Uvede se přehled zvláště chráněných druhů podle vyhlášky č. 395/1992 Sb., v platném znění, jejichž výskyt byl na území ZCHÚ věrohodně zaznamenán. U aktuální početnosti druhů lze vycházet i z kvalifikovaných odhadů a uvádět i slovní vyjádření, způsob zjištění údaje je však nutno uvést ve vysvětlujícím textu. U rostlin se uvádí informace o vitalitě populace. V případě, že v území nebyl zaznamenán výskyt zvláště chráněných druhů, tabulka se v plánu péče neuvádí a informace o této skutečnosti včetně komentáře se uvede v textu. U druhů se uvádí české (pokud existuje) i latinské jméno. Je možné sem zařadit i druhy nezvěstné či vyhynulé, u nich je však nutné uvést rok posledního nálezu. 

2.2 Historie využívání území a zásadní pozitivní i negativní vlivy lidské činnosti v minulosti, současnosti a blízké budoucnosti

a) ochrana přírody
b) lesní hospodářství
c) zemědělské hospodaření
d) rybníkářství
e) myslivost 
f) rybářství
g) rekreace a sport
h) těžba nerostných surovin
i) jiné způsoby využívání 

ad 2.2: Zde se uvedou způsoby obhospodařování a jiného využívání a další zjištěné vlivy, které působily na vývoj přírody ZCHÚ v minulosti, v současné době či které mohou reálně nastat v období platnosti plánu péče ve výše uvedeném členění. U každého se pokud možno uvede, jaké jsou jeho důsledky, ať již v pozitivním či negativním smyslu. 
U popisu minulých vlivů jsou důležitá zejména dvě hlediska. Především je třeba charakterizovat obhospodařování či jiné využívání, pod jehož vlivem předměty ochrany v minulosti vznikly či dosáhly optimálního stavu. Dále je důležité popsat způsob využívání, který způsobil škody projevující se až dodnes, nebo který se může v území reálně opět vyskytnout. 
U území lesních je možno uvést údaje o vývoji hospodaření v lesích v minulosti a charakteristiku lesa v době vyhlášení ZCHÚ (zastoupení věkových stupňů, zastoupení dřevin, zásoby, resp. plochy dřevin ve věkových stupních), vhodné je též uvést údaje o používaných hospodářských způsobech, kategorizaci lesa, uplatňované době obmýtí a intenzitě hospodaření před vyhlášením ZCHÚ.
Zdroje škodlivých vlivů či ohrožení mohou být v bezprostředním okolí ZCHÚ, ve větší vzdálenosti, někdy však jsou i ve vlastním ZCHÚ nebo jeho ochranném pásmu. Vlivy, které v období platnosti plánu péče nelze odstranit, se uvedou odděleně jako „neodstranitelné v období platnosti”. U některých z nich lze alespoň do jisté míry kompenzovat jejich škodlivé účinky. V případech, kdy to není možné nebo účelné, doporučuje se uvést je rovněž (informace o nich bude důležitá pro posouzení dalšího vývoje území), připojit však příslušnou poznámku (např. ”nelze kompenzovat”). Dálkové vlivy sledované celostátně, např. pásma imisního ohrožení lesů, se uvádějí jen tehdy, je-li to zapotřebí pro odůvodnění volby způsobu péče. Současným ohrožením může být např. investiční záměr v okolí ZCHÚ, který je v době zpracování plánu péče již znám a v případě realizace bude zřejmě působit na ZCHÚ negativně. 
U rybníků je třeba uvést např. nevhodný způsob hospodaření (hospodářský cyklus), nevhodný způsob využití okolních pozemků (erozní smyvy) způsobující zvyšování trofie, nevhodnou výšku provozní hospodářské hladiny způsobující např. ústup rákosinových porostů projevující se rozšiřováním plochy vodní hladiny a jejich následnou expanzí do přiléhajících mokřadních luk, nevhodné složení rybích obsádek co do druhové skladby, množství a kusové hmotnosti na hektar využitelné vodní plochy (které se projevují ústupem příbřežních porostů v litorálním pásmu, absencí nebo ústupem submersní a natantní vegetace, nadměrným vyžíracím tlakem projevujícím se úbytkem žádoucí struktury zooplanktonu, bentosu, likvidací vývojových stádií obojživelníků apod.), nadměrné hnojení, krmení, použití chemických látek apod.
U průtočných rybníků se uvádí výše uvedené vlivy a nevhodné využití pozemků v povodí (erozní smyvy) a případné další vlivy způsobující zazemňování rybníků splaveninami a dalším vnosem živin ovlivňujících stupeň trofie.
Jednotlivé působící faktory je nutné uvést jako samostatné body a ke každému popsat jak působí, na který předmět ochrany, jeho prostorovou a časovou specifikaci a stupeň významnosti. Nezapomenout též na potenciální vlivy, ty je však nutné od vlivů skutečných v textu zřetelně oddělit. 
Podrobnost kapitol je nezávazná, uvádějí se pouze dostupné informace, které mají význam pro plánování opatření a zásahů v předkládaném plánu péče. Uvádí se pouze podkapitoly opodstatněné pro dané území, jejich označení písmeny musí i po případném vynechání některých z nich začínat od a) a být plynulé (analogicky i v dalších kapitolách).

2.3 Související plánovací dokumenty, správní rozhodnutí a právní předpisy

ad 2.3: Pokud jsou známé, je třeba uvést všechna další práva a povinnosti uplatňovaná ve zvláště chráněném území v době platnosti plánu péče. Jedná se zejména o další omezení, nebo podmínky ochrany uplatňované podle jiných právních předpisů (např.: ochrana vodních zdrojů, přírodní léčivé zdroje, chráněná ložisková území vyhrazených nerostů, dobývací prostory, chráněné rybí oblasti, lesy zvláštního určení, památková ochrana, pozemky určené pro účely obrany státu aj.), které mohou mít vliv na plánování managementu. Vhodné je také uvést všechny aktuálně platné plánovací dokumenty včetně období jejich platnosti (územní plány, lesní hospodářské plány, lesní hospodářské osnovy…), které se vztahují k celému území nebo jeho části.

2.4 Současný stav zvláště chráněného území a přehled dílčích ploch

2.4.1 Základní údaje o lesích 

Přírodní lesní oblast		
Lesní hospodářský celek / zařizovací obvod		
Výměra LHC (zařizovacího obvodu) v ZCHÚ (ha)		
Období platnosti LHP (LHO)		
Organizace lesního hospodářství		
Nižší organizační jednotka		
Název organizace lesního hospodářství se udává u LČR na úrovni lesní správy nebo lesního závodu, u ostatních na úrovni majetku.
Nižší organizační jednotkou jsou u LČR revíry (polesí), u ostatních se uvádí jen pokud jsou vymezeny.

Tabulka se vyplní pro každý lesní hospodářský celek zvlášť. Jestliže se jedná o drobné samostatně hospodařící vlastníky lesa (LHO), body ”Organizace lesního hospodářství” a její ”Nižší organizační jednotka” se nevyplňují. Zařizovací obvod LHO se uvažuje jako LHC.

Přehled výměr a zastoupení souborů lesních typů
Přírodní lesní oblast:	
Soubor lesních typů (SLT)	Název SLT	Přirozená dřevinná skladba SLT	Výměra (ha)	Podíl (%)	

					

Celkem			100 %	

Porovnání přirozené a současné skladby lesa
Zkrat-ka	Název dřeviny	Současné zastoupení (ha)	Současné zastoupení (%)	Přirozené zastoupení (ha)	Přirozené zastoupení (%)	
Jehličnany	

						
Listnáče	

						
Celkem		100 %	-----	-----	

Tabulky lze doplnit i grafickým znázorněním v nich obsažených údajů. Při zpracování tabulky “Porovnání přirozené a současné skladby lesa” je nutné uvést autora, podle kterého byla stanovena přirozená skladba. Údaje o přirozeném zastoupení dřevin lze uvádět i v podobě rozmezí dvou hodnot (maximální a minimální).
Pokud se neshoduje údaj o celkové výměře ve spodním řádku tabulek s výměrou lesních pozemků dle kap. 1.4, je nutné uvést důvod tohoto rozporu v poznámce pod tabulkami.

Přílohy: 
- lesnická mapa typologická 1:10 000 podle OPRL – příloha č. M4
- mapa dílčích ploch a objektů – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto; součástí mapy je rovněž zákres umístění navrhovaných těžeb v NPR a PR zpracovávanými pro kapitolu 3.1.2.)
- tabulka „Popis lesních porostů a výčet plánovaných zásahů v nich“ – příloha č. M1 (pouze pro NPR a PR; u NPP a PP jen v případě, že lesní porosty jsou součástí předmětu ochrany)
- mapa stupňů přirozenosti lesních porostů (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy) se zákresem porostů ponechaných samovolnému vývoji – příloha č. M5 (V mapě stupňů přirozenosti se hranice lesních porostů ponechaných samovolnému vývoji zakresluje silnou tmavě zelenou barvou.)

U národních přírodních památek a přírodních památek nelesního charakteru (geologické útvary, zemědělské pozemky, vodní plochy apod.), do nichž je zahrnut z důvodů arondace území také les a u národních přírodních památek a přírodních památek na lesních pozemcích, kde ale les není předmětem ochrany (geologické útvary, bezlesí, apod.), postačí přiložit jen kopii lesnické typologické mapy 1:10 000 z OPRL. 

ad 2.4.1: U lesních pozemků se jako podklad pro vymezení dílčích ploch použijí plochy jednotek rozdělení lesa podle platného LHP (oddělení, dílec, porost a porostní skupina) pokud jej má zpracovatel k dispozici, jinak se použije rozdělení lesa z OPRL či vlastní rozdělení dle potřeby (stav, zásahy), dílčí porostní plochy se vymezují podle aktuálního stavu lesních porostů a nemusí respektovat vymezení porostních skupin podle LHP. Stanovení podílu zastoupení souborů lesních typů (dále jen „SLT“) a dřevin v procentech lze stanovit kvalifikovaným odhadem podle aktuálního stavu lesa, jako vodítko lze využít údajů z aktuálně platné typologické mapy v OPRL. Výměra dílčí porostní plochy se stanoví planimetrováním nebo pomocí GIS. Tabulky a mapy s uvedením stupňů přirozenosti lesních porostů v národních přírodních rezervacích a přírodních rezervacích se vyplní v souladu s přílohou č. 2 vyhlášky MŽP č. 60/2008 Sb. Vyplněnou tabulku, která slouží ke zjištění stupňů přirozenosti lesních porostů uvedenou v příloze č. 2 vyhlášky 60/2008 Sb., není třeba přikládat jako přílohu plánu péče.  

2.4.2  Základní údaje o rybnících, vodních nádržích a tocích 

Název rybníka (nádrže)		
Katastrální plocha		
Využitelná vodní plocha		
Plocha litorálu		
Průměrná hloubka		
Maximální hloubka		
Postavení v soustavě		
Manipulační řád		
Hospodářsko provozní řád		
Způsob hospodaření		
Intenzita hospodaření		
Výjimka k aplikaci látek znečišťujících vodu (krmiva, hnojiva)		
Parametry zvláštních povodní (u rybníků III. kategorie)		
Vlastník rybníka		
Uživatel rybníka		
Rybářský revír		
Správce rybářského revíru		
Zarybňovací plán		
Průtočnost – doba zdržení		
Postavení v soustavě se uvádí jen u rybníků, které jsou součástí rybniční soustavy.

Pokud existují  dokumenty jako manipulační řád, hospodářsko provozní řád, výjimky k aplikaci látek nebo k parametrům zvláštních povodní, uvede se jejich číslo a datum jejich schválení rozhodnutím příslušného úřadu a doba jejich platnosti. 
Rybářský revír, jeho správce a zarybňovací plán se uvádí, je-li rybník součástí rybářského revíru.
Průtočnost se uvádí jen u průtočných rybníků.

Název vodního toku		
Číslo hydrologického pořadí		
Úsek dotčený ochranou 
(řkm od–do)		
Charakter toku		
Příčné objekty na toku		
Manipulační řád		
Správce toku		
Správce rybářského revíru		
Rybářský revír		
Zarybňovací plán		
Číslo hydrologického pořadí je identifikátor vodního toku podle nařízení vlády č. 71/2003 Sb.
Charakter toku je lososové nebo kaprové vody podle nařízení vlády č. 71/2003 Sb.
Pokud existuje manipulační řád, uvede se jeho číslo a datum jeho schválení rozhodnutím příslušného úřadu a doba jeho platnosti. 
Rybářský revír, jeho správce a zarybňovací plán se uvádí, je-li část vodního toku v ZCHÚ součástí rybářského revíru.

Příloha: 
- tabulka “Popis dílčích ploch a objektů” – příloha č. T2
- mapa dílčích ploch a objektů – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – podkladem pod jednou z těchto map může být ortofoto)

ad 2.4.2: Pokud je součástí zvláště chráněného území část nebo celá rybniční soustava, uvedou se tyto údaje pro každý rybník zvlášť, podobně u vodních toků se uvedou údaje pro každý vodní tok zvlášť. Dále je nutné uvést stav technických objektů ovlivňujících funkčnost a provozuschopnost rybníků a kdo je odpovědný za jeho zajišťování. Vyplňují se pouze ty údaje, které jsou k dispozici, a které lze získat. Podobně i u příčných objektů na vodních tocích.
Dílčí plochy definuje zpracovatel plánu péče s přihlédnutím k velikosti a stavu rybníků nebo vodních toků v ZCHÚ a k potřebám a možnostem péče. U rybníků bude nejčastěji výhodné použít vymezení podle vegetace v jejím současném stavu. Důležité je zejména odlišení plochy volné vodní hladiny a litorálu. Jednotlivé stavební součásti rybníka, jako hráz, odtokové a přítokové kanály apod., se popisují a zakreslují v mapě jako samostatné objekty.
Podrobnější charakteristiky rybníků, vodních toků a technických objektů na nich se uvedou slovním popisem v připojeném textu. Zpravidla se jako příloha dělá mapa dílčích ploch společně pro všechny nelesní plochy (voda, neživá příroda i ostatní neles), výjimečně je možné spojení i s lesními plochami (pak je povinnou součástí podkladů lesnická mapa obrysová).

2.4.3 Základní údaje o útvarech neživé přírody

Příloha: 
- tabulka „Popis dílčích ploch a objektů“ – příloha č. T2
- mapa dílčích ploch a objektů – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – podkladem pod jednou z těchto map může být ortofoto)

ad 2.4.3: Objekty neživé přírody jsou zejména skalní útvary, jeskyně a krasové jevy, pozůstatky vulkanismu apod. Některé objekty lze definovat jako plochy, ale u některých to není možné, protože se nacházejí pod zemským povrchem, nebo mají malý plošný rozsah a v mapě je lze zaznamenat pouze jako bod. Dílčí plochy může zpracovatel plánu péče definovat zcela pragmaticky s přihlédnutím k charakteru objektu a k potřebám a možnostem péče. 
Dílčí plochy se označí a uvede se ke každé z nich stručný popis současného stavu. Popis má navazovat na charakteristiku celého ZCHÚ v bodě 2.1, konkretizovat ji a podle potřeby doplnit. Vždy je třeba pozorně posoudit, zda je pomocí dílčích ploch popsán skutečně stav celého území včetně ploch, které nevyžadují zásahy. Zpravidla se jako příloha dělá mapa dílčích ploch společně pro všechny nelesní plochy (voda, neživá příroda i ostatní neles), výjimečně je možné spojení i s lesními plochami (pak je povinnou součástí podkladů lesnická mapa obrysová).

2.4.4 Základní údaje o nelesních pozemcích

Příloha: 
- tabulka „Popis dílčích ploch a objektů” – příloha č. T2
- mapa dílčích ploch a objektů – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – podkladem pod jednou z těchto map může být ortofoto)

ad 2.4.4: Dílčí plochy na nelesních pozemcích může zpracovatel plánu péče definovat zcela pragmaticky s přihlédnutím k velikosti a stavu ZCHÚ a k potřebám a možnostem péče. Nejčastěji bude výhodné použít vymezení podle vegetace v jejím současném stavu. Někdy lze použít hranic parcel, pokud jsou v terénu jasně zřetelné. V ZCHÚ s hodnotou převážně krajinářskou lze vymezit dílčí plochy podle současného způsobu obhospodařování pozemků (ten bude někdy - ne však vždy - shodný s druhy pozemků nebo se současnými vlastnickými či nájemními vztahy).
Pouze ve výjimečně jednoduchých a jednoznačných případech může být malé ZCHÚ považováno za jedinou plochu.
Dílčí plochy se označí a ke každé z nich se uvede stručný popis současného stavu. Popis má navazovat na charakteristiku celého ZCHÚ v bodě 2.1, konkretizovat ji a podle potřeby doplnit. Název plochy se uvede pouze v případě, že se nějaký obecně užívá. 
Vždy je třeba pozorně posoudit, zda je pomocí dílčích ploch popsán skutečně stav celého území včetně ploch, které nevyžadují zásahy. Dílčí plochy musí pokrýt celé území. V tabulce musí být zmíněny i plochy významně pozměněné (stavby, elektrovody, pozemní komunikace, lyžařské tratě, kanály apod.). Zpravidla se jako příloha dělá mapa dílčích ploch společně pro všechny nelesní dílčí plochy (voda, neživá příroda i ostatní neles), výjimečně je možné spojení i s lesními dílčími plochami (pak je povinnou součástí podkladů lesnická mapa obrysová).

2.5 Zhodnocení výsledků předchozí péče a dosavadních ochranářských zásahů do území a závěry pro další postup

ad 2.5: Zde je třeba stručně zhodnotit realizované zásahy a jejich důsledky. V jednoduchých případech postačí konstatování, že se může pokračovat v dosavadním způsobu péče. Je-li třeba zvolit odlišný postup, uvede se odůvodnění. Hodnocení se podrobí i dřívější případné dílčí plány péče, dodatky k plánům péče a projekty záchrany populací týkající se daného ZCHÚ, udělené výjimky z podmínek ochrany a souhlasy k činnostem. Další postup má být odvozen na základě výsledků odborné dokumentace, na něž se zde odkáže. Další postup je však obsahem až následujícího oddílu plánu péče.

2.6 Stanovení prioritních zájmů ochrany území v případě jejich možné kolize

ad 2.6: Prioritní zájmy se uvádějí jen v případě, že by při péči o ZCHÚ mohlo dojít k vážnější kolizi zájmů, kterou nelze jednoduše vyřešit obvyklými způsoby (za obvyklé způsoby lze považovat např. posunutí termínu práce mimo hnízdní období, předběžnou kontrolu, zda se na ploše zásahu nenacházejí ohrožené druhy, jimž by zásah uškodil, změnu trasy pojíždění vozidel apod.). V takovém případě je třeba volit alternativní způsob, ačkoliv si to někdy vyžádá zvýšení nákladů. Někdy je obtížné vzájemně sladit zásahy v zájmu různých forem ochrany (nejen ochrany přírody, ale např. i ochrany kulturní památky, vodního zdroje, zdroje přírodních léčivých a minerálních vod apod.) Jindy může zásah nutný v zájmu určitého předmětu ochrany narušit jinému předmětu ochrany existenční podmínky nebo může narušit charakter celého ZCHÚ. Jestliže se předpokládá kolize, uvede se, který zájem má prioritu a proč, a v následujícím oddílu se pak navrhne praktické řešení, např. omezující podmínky, volba méně obvyklé metody nebo vývoj a vyzkoušení nové metody. 

3. Plán zásahů a opatření 

3.1 Výčet, popis a lokalizace navrhovaných zásahů a opatření v ZCHÚ

ad 3.1: Jednotlivé navrhované zásahy je třeba lokalizovat do dílčích ploch a pro jednotlivé plochy popsat a odůvodnit z hlediska dopadů na předměty a cíle ochrany. Při navrhování zásahů a opatření je třeba důsledně vycházet ze základních a bližších ochranných podmínek příslušného ZCHÚ, které jsou dané zákonem a zřizovacím předpisem. Text se přitom uvádí jen v následujících podkapitolách, nikoli na tomto místě.
Výčet, popis a lokalizaci plánovaných zásahů a opatření je třeba uvést zvlášť pro vlastní zvláště chráněné území v této kapitole a zvlášť pro ochranné pásmo, pokud se v něm nějaká opatření či zásahy navrhují (v následující kapitole). Musí být realistické a jejich návrhy by měly odpovídat zejména vlastnickým poměrům.

3.1.1 Rámcové zásady péče o území nebo zásady jeho jiného využívání

a) péče o lesy

Povinně se formou tabulek zpracovávají Rámcové směrnice péče o les podle SLT, které se zpracují pro lesní porosty podle SLT nacházejících se ve zvláště chráněném území. Přitom je možno zpracovat Rámcové směrnice péče o les podle SLT pro více SLT společně. Návrh zásad péče se uvede pro současné typy porostů, které se v území aktuálně vyskytují, včetně porostů zcela pozměněných. V případě, že ZCHÚ zasahuje do dvou nebo více LHC, zpracují se Rámcové směrnice péče o les podle SLT pro celé území jednotně. 

Jsou-li v území vylišeny lesní porosty ponechané samovolnému vývoji, zakreslí se jejich obrys do mapy Stupňů přirozenosti lesních porostů silnou tmavě zelenou čarou. 

Přílohy: 
- lesnická mapa typologická 1:10 000 podle OPRL – příloha č. M4
- mapa stupňů přirozenosti lesních porostů – příloha č. M5 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto) se zákresem porostů ponechaných samovolnému vývoji (pouze pro NPR a PR)

Rámcová směrnice péče o les podle souborů lesních typů
Číslo směrnice	Kategorie lesa	Soubory lesních typů	
			
Předpokládaná cílová druhová skladba dřevin	
SLT 	Druhy dřevin a jejich orientační podíly v cílové druhové skladbě (%)	
		
Porostní typ A	Porostní typ B	Porostní typ C	
			
Základní rozhodnutí	
Hospodářský způsob (forma)	Hospodářský způsob (forma)	Hospodářský způsob (forma)	

Obmýtí	Obnovní doba	Obmýtí	Obnovní doba	Obmýtí	Obnovní doba	
						
Dlouhodobý cíl péče o lesní porosty	
			
Způsob obnovy a obnovní postup, včetně doporučených technologií	
			
Způsob zalesnění, stanovení druhů a procento melioračních a zpevňujících dřevin při obnově porostu	
			
Dřeviny uplatňované při zalesnění za použití umělé obnovy (%)	
SLT	druh dřeviny	komentář k způsobu použití dřeviny při umělé obnově	
			
Péče o nálety, nárosty a kultury a výchova porostů, včetně doporučených technologií	

Opatření ochrany lesa včetně doporučených technologií	

Provádění nahodilých těžeb včetně doporučených technologií	
			
Poznámka	

b) péče o rybníky (nádrže) a vodní toky

Pro rybníky nebo nádrže lze zpracovat podle potřeby následující tabulku.

Rámcová směrnice péče o rybníky

Název rybníka (nádrže)		
Způsob hospodaření		
Intenzita hospodaření		
Manipulace s vodní hladinou		
Způsob letnění nebo zimování		
Způsob odbahňování		
Způsoby hnojení		
Způsoby regulačního přikrmování		
Způsoby použití chemických látek		
Rybí obsádky		

Navržená popsaná opatření je nutné rámcově prosazovat do nově zpracovávaných manipulačních a hospodářsko-provozních řádů a do výjimek umožňujících chov ryb. Tyto dokumenty jsou pro vlastníky a uživatele rybníků a rybničních soustav závazné. Po jejich schválení se nutně musí objevit i v plánu péče. Při zpracování návrhů plánu péče je doporučeno používat “Metodiku sledování a hodnocení rybničních ekosystémů, jejich kategorizace z hlediska rybářského hospodaření a doporučené způsoby managementu šetrné k přírodě”, vydanou v roce 2004 AOPK ČR.

Způsob péče o vodní toky se popíše slovně v textu.

c) péče o nelesní pozemky

Pro nelesní pozemky lze zpracovat podle potřeby následující tabulku či navrhovaný management popsat v textu s uvedením parametrů podle tabulky.

Rámcová směrnice péče o nelesní plochy

Typ managementu		
Vhodný interval		
Minimální interval		
Prac. nástroj / hosp. zvíře		
Kalendář pro management		
Upřesňující podmínky		

d) péče o rostliny 

Zde se uvedou zásady péče především o druhy rostlin tvořících předmět ochrany v území, včetně zásad managementu geograficky nepůvodních druhů.

e) péče o živočichy 

Zde se uvedou zásady péče především o druhy živočichů tvořících předmět ochrany v území, včetně zásad myslivecké péče o zvěř a zásad rybářského využívání vod v území a včetně zásad managementu geograficky nepůvodních druhů.

f) péče o útvary neživé přírody

Zde se uvedou zásady péče především o útvary neživé přírody tvořících předmět ochrany v území, například jeskyně, štoly apod.

g) zásady jiných způsobů využívání území

ad 3.1.1 Popíší se rámcové zásady hospodaření či provádění činností, které je třeba respektovat, má-li být zachován předmět ochrany ZCHÚ a které nejsou obsahem předešlých kapitol. 

V plánu péče se uvádí pouze podkapitoly, které mají v daném území opodstatnění. V případě, že v území není žádný rybník, příslušná podkapitola se vynechá a upraví se písmenné označení dalších podkapitol. Podobně i v ostatních případech. 

3.1.2 Podrobný výčet navrhovaných zásahů a činností v území

a) lesy

Výčet navrhovaných zásahů v lesních porostech se povinně zpracovává pro lesy v národních přírodních rezervacích a přírodních rezervacích. Povinnou součástí výčtu navrhovaných zásahů v národních přírodních rezervacích a přírodních rezervacích jsou podle vyhlášky č. 60/2008 Sb. rovněž tabulkové přehledy plánovaných obnovních a výchovných těžeb umístěných v lesních porostech, včetně slovního popisu jejich plošného rozsahu, intenzity a cíle, který má být jejich provedením dosažen, a včetně zákresů jejich umístění do mapy dílčích ploch, nebo údaj, že se v těchto lesních porostech žádné těžby neumisťují. Intenzita těžby se stanoví kvalifikovaným odhadem v procentech zásoby podle jednotlivých dřevin. Potřeba stanovit podmínky umisťování těžeb podrobnějším způsobem vychází i z vyhlášky MZe č. 84/1996 Sb. (§ 8 odst. 12), která stanoví, že pro určení výše těžby v NPR a PR je rozhodující schválený plán péče. Povinnou součástí je rovněž stanovení způsobu a podmínek zalesnění plochy po provedené těžbě včetně stanovení možnosti v odůvodněných případech, že se plocha nebude zalesňovat a ponechá se přirozené sukcesi dřevin. V takovém případě je nutno upozornit na potřebu vyžádat si adekvátní odklad povinnosti zalesnění podle lesního zákona.
U národních přírodních památek a přírodních památek záleží zpracování této podkapitoly na rozhodnutí zadavatele. V případě, že se tato kapitola nebude zpracovávat a les je přitom součástí předmětu ochrany, doplní se vždy Rámcové způsoby řízení vývoje lesa (3.1.1) a přiloží se typologická mapa 1:10000 (2.5.1) z OPRL. 

V případě, že ZCHÚ zasahuje do dvou nebo více LHC, zpracuje se“Podrobný plán opatření ...” pouze pro tu část území, která je na LHC, jehož období platnosti je stejné jako plánu péče, zpravidla se jedná o plošně nejrozsáhlejší část ZCHÚ. Pro části, které jsou na LHC, jejichž platnost nenavazuje na plán péče, se “Podrobný plán opatření ...” zpracovává formou části plánu péče tak, aby jeho schválení navazovalo na přípravu příslušného LHP (viz text na straně 3). 

Příloha: 
- tabulka „Popis lesních porostů a výčet plánovaných zásahů v nich“ – příloha č. T1
- mapa dílčích ploch a objektů – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto; součástí mapy je rovněž zákres umístění navrhovaných těžeb v NPR a PR)
Je-li účelné zpracovat samostatně mapu navržených zásahů se zákresem umístění navrhovaných těžeb v NPR a PR a ne v rámci mapy dílčích ploch v lesích (pro kap. 2.4.1), zpracuje se v navazujícím číselném řazení příloha:
- mapa navržených zásahů a opatření v lesních porostech – příloha č. X (zákres zásahů se uvede na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto.)Jsou-li v území vylišeny lesní porosty ponechané samovolnému vývoji, zakreslí se jejich obrys rovněž do mapy navržených zásahů a opatření silnou tmavě zelenou čarou. 

b) rybníky (nádrže)

Příloha: 
- výčet plánovaných zásahů (tabulka) – příloha č. T2 (tuto tabulku je možné spojit s tabulkou s popisem dílčích ploch)

Tabulku lze doplnit mapou navržených zásahů a opatření – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, základní vodohospodářské mapy 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto). V jednoduchých případech lze mapu spojit s mapami zpracovávanými pro kapitolu 2.4.1.

Pro rybníky se zde navrhují opatření související s jejich funkčností a provozuschopností (opravy hrází, rekonstrukce přelivných objektů, obvodové stoky, odpadní stoky, případné rozdělovací objekty, zásahy do hrázových a břehových porostů, odtěžování sedimentů apod.). V případě potřeby se navrhují také opatření na zlepšení slovitelnosti, opatření umožňující nasazování řízených iniciálních obsádek, jejich dokonalé slovení, eliminaci nežádoucích druhů ryb apod.

c) útvary neživé přírody

Příloha: 
- výčet plánovaných zásahů (tabulka) – příloha č. T2 (tuto tabulku je možné spojit s tabulkou s popisem dílčích ploch) 

Tabulku lze doplnit mapou navržených zásahů a opatření – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto). V jednoduchých případech lze mapu spojit s mapami zpracovávanými pro kapitolu 2.4.1.

d) nelesní pozemky

Příloha: 
- výčet plánovaných zásahů (tabulka) – příloha č. T2 (tuto tabulku je možné spojit s tabulkou s popisem dílčích ploch)

Tabulku lze doplnit mapou navržených zásahů a opatření – příloha č. M3 (na podkladě lesnické mapy obrysové 1:10 000, SMO 1:5000 nebo katastrální mapy – pod tyto tématické mapy se doporučuje jako podklad použít ortofoto). V jednoduchých případech lze mapu spojit s mapami zpracovávanými pro kapitolu 2.4.1.

ad 3.1.2: Ne vždy je možno tyto zásahy lokalizovat na mapě a specifikovat podle jednotlivých dílčích ploch. V takovém případě se tabulky doplní slovním popisem v textu plánu péče. Někdy může být naopak výhodnější jen slovní popis, pak není nutné tabulku použít. U každého navrženého zásahu, který si vyžaduje před realizací povolení správního orgánu, je nutno na tuto skutečnost upozornit vždy přímo u daného zásahu (mimo přehled v bodě 3.4).

V plánu péče se uvádí pouze podkapitoly, které mají v daném území opodstatnění. Pokud se v území žádný rybník nenachází, příslušná podkapitola se nezpracovává, podobně i v ostatních případech.

3.2 Zásady hospodářského nebo jiného využívání ochranného pásma včetně návrhu zásahů a přehledu činností

ad 3.2: Popíší se rámcové zásady hospodaření či provádění činností, které je třeba dodržovat v ochranném pásmu (vyhlášeném či ze zákona), má-li být zachován předmět ochrany ZCHÚ. Lze rovněž uvádět konkrétní opatření. Lze uvést i činnosti, jejichž realizace by předmět ochrany ohrozila, v takovém případě je třeba blíže specifikovat možné dopady na předmět ochrany při realizaci. Forma se zvolí přiměřeně rozsahu navrhovaných opatření obdobně jako u vlastního zvláště chráněného území.

3.3 Zaměření a vyznačení území v terénu

ad 3.3: Zde se uvádějí plánované zásahy technického charakteru, např. geodetické zaměření a zhotovení záznamu podrobného měření změn, stabilizace hranic hraničníky v lomových bodech v terénu, značení hranic ZCHÚ v terénu podle vyhlášky č. 60/2008 Sb. apod. 

3.4 Návrhy potřebných administrativně-správních opatření v území

ad 3.4: Zde se uvádí přehled potřebných správních rozhodnutí o výjimkách, povoleních nebo souhlasech podle různých právních předpisů, pokud jsou nutná k realizaci opatření navrhovaných plánem péče (výjimky ze základních ochranných podmínek ZCHÚ či ZCHD, výjimky z lesního zákona, územní rozhodnutí, stavební povolení, vodoprávní povolení apod.).
Dále se zde uvádějí návrhy na změnu druhů pozemků nebo způsobů jejich užívání, změnu majetkových či nájemních vztahů a návrhy na uzavření smluv o omezení obvyklého obhospodařování, provozu nebo užívání pozemků či objektů.
Rovněž se zde uvádějí návrhy změn vyhlášení ZCHÚ plynoucí z potřeby změnit kategorii nebo změnit hranice a rozlohu území, popř. i jeho ochranné pásmo, případně nově definovat hlavní předmět ochrany, hlavní cíl ochrany ZCHÚ či podmínky ochrany. 

3.5 Návrhy na regulaci rekreačního a sportovního využívání území veřejností

ad 3.5: Jedná se například o návrhy na uzavření ZCHÚ nebo jeho části pro veřejnost podle § 64 zákona; návrhy na provádění strážní služby, oplocení území nebo jeho části, změny tras turistických cest apod. Mohou se zde uvést i podmínky pro regulaci sportovního a rekreačního využívání území.

3.6 Návrhy na vzdělávací využití území

ad 3.6: Jedná se například o návrhy na instalaci a údržbu informačních tabulí, vybudování naučných stezek, zřízení průvodcovské služby, návrhy na propagaci ZCHÚ v okolních obcích, případně speciální využití ZCHÚ k výuce či odborným exkurzím apod.

3.7 Návrhy na průzkum či výzkum a monitoring předmětu ochrany území

ad 3.7: Uvádí se návrhy na provedení potřebných inventarizačních průzkumů ZCHÚ, speciálních oborových průzkumů a výzkumů, provedení různých speciálních šetření a měření apod., týkajících se předmětu ochrany území.

4. Závěrečné údaje

4.1 Předpokládané orientační náklady hrazené orgánem ochrany přírody podle jednotlivých zásahů (druhů prací) 

Druh zásahu (práce) a odhad množství (např. plochy) 
 	Orientační náklady za rok (Kč)	Orientační náklady za období platnosti plánu péče (Kč)	
Jednorázové a časově omezené zásahy	
	----------		
	----------		
	----------		
Jednorázové a časově omezené zásahy celkem (Kč)	----------		
Opakované zásahy	

Opakované zásahy celkem (Kč)			
Náklady celkem (Kč)	----------		

ad 4.1: Druhy prací se uvedou do tabulky formou shodnou s formulacemi uvedenými ve 3. oddílu plánu péče (je možné použít zkrácené slovní vyjádření). 
Uvedou se práce navržené ve 3. oddílu plánu péče, které hradí orgán ochrany přírody. Náklady související s hospodářským využíváním se uvedou pouze tehdy, předpokládá-li se jejich hrazení orgánem ochrany přírody.

4.2 Použité podklady a zdroje informací

ad 4.2: Písemné podklady se citují obvyklým způsobem a uvádějí se v abecedním pořadí, mapové podklady se uvádějí odděleně. U nepublikovaných podkladů se uvede vždy místo uložení. Drobné zprávy, zápisy z kontrol, z jednání apod. uložené v rezervační knize lze uvést na závěr souhrnně jako „výpis z rezervační knihy ZCHÚ” a opět uvést místo uložení. Na závěr se uvedou údaje typu internetová stránka, „vlastní terénní šetření v roce ...”, ”ústní sdělení ...” apod.

4.3 Seznam používaných zkratek

ad 4.3: Uvede se v případě používání jakýchkoli zkratek. Zkratkám je však lépe předejít a tak ve většině případů lze tuto kapitolu vynechat.

5. Obsah 

Součástí plánu péče jsou dále tyto přílohy

Tabulky: 	Příloha T1 - Popis lesních porostů a výčet plánovaných zásahů v nich 
(Tabulka k bodu 2.5.1 a k bodu 3.1.2).

	Příloha T2 - Popis dílčích ploch a objektů na nelesních pozemcích a výčet plánovaných zásahů v nich 
(Tabulka k bodům 2.5.2, 2.5.3 a 2.5.4 a k bodu 3.1.2).

Mapy:	Příloha M1 - Orientační mapa s vyznačením území 

Příloha M2 - Katastrální mapa se zákresem ZCHÚ a jeho ochranného pásma 

Příloha M3 - Mapa dílčích ploch a objektů 

Příloha M4 - Lesnická mapa typologická 

Příloha M5 - Mapa stupňů přirozenosti lesních porostů 

Zásady zpracování mapových příloh

Velikost a formát
U všech mapových příloh se upřednostňuje provedení na velikost listu A4 orientovaného na výšku. Je-li tvar ZCHÚ protáhlý ve směru Z-V, pak lze použít orientaci na šířku. Je-li to s ohledem na čitelnost mapy nutné, lze použít i větší formát mapy. V případě formátů větších než A3 se však upřednostňuje zvýšení čitelnosti jiným způsobem – např. doplnění větších katastrálních čísel pozemků. Pokud přesto ani formát A3 nestačí, lze použít buď ještě větší formát nebo rozkreslení mapy na více jednotlivých listů (atlas). V případě atlasového zpracování je však nutné vytvořit přehledovou mapu s listokladem (toto řešení je vhodné pro extrémně protáhlé tvary území, např. potok v délce několika kilometrů). Tištěná podoba mapových příloh ve formátu A3 se začleňuje do vazby po vhodném naskládání při volném okraji. Mapové přílohy větších formátů se vkládají do výtisku volně, nejlépe do kapsy na vnitřní části zadní strany desek.
Plán péče včetně příloh musí být připraven v tištěné i elektronické podobě. S ohledem na velikost výsledných souborů se doporučuje vést elektronickou podobu mapových příloh odděleně od vlastního textu plánu péče (tabulkové přílohy lze vést společně s textem). Upřednostňovaným formátem dat u textové části plánu péče je RTF nebo DOC až do schválení dokumentu, následně se upřednostňuje formát PDF. U mapových příloh se doporučuje zpracování v GIS s výsledným exportem do PDF. Jednoznačně nevhodné je použití rastrových formátů (JPEG, TIFF), neboť u nich není zřejmé jak velké mají být při tisku nastavené okraje stránky a nelze tak zaručit dodržení požadovaného měřítka mapy. Nelze-li zajistit export do PDF, doporučuje se vložení rastrového obrázku na stránku ve formátu RTF nebo DOC. Všechny soubory by měly mít výslednou velikost do 2 MB – tento požadavek lze překročit jen pokud je to vyloženě nezbytné vzhledem k čitelnosti grafiky. Vkládané obrázky by měly mít takovou velikost, aby byla respektována odpovídající kvalita výstupu (300-600 dpi). Elektronická podoba plánu péče včetně příloh se ukládá na disk CD nebo DVD, který se vkládá do uzavíratelné, ale nezalepené obálky zpravidla na vnitřní část zadní strany desek (nebo na kapsu velkoformátových map).

Rámové údaje
Rámovými údaji jsou veškerý text i grafika, které nejsou přímo součástí mapového výřezu. Jde tedy zejména o název přílohy, legendu, údaje o měřítku, směrová růžice, údaje o autorských právech aj.
Každá mapová příloha musí být označena textem „Příloha M…“ s číslem přílohy a jejím názvem. Toto označení se umisťuje nejčastěji na horní okraj listu přílohy nebo nad legendu. Velikost písma tohoto označení by neměla být menší než velikost písma kteréhokoli jiného rámového údaje.
Legenda se zpravidla umísťuje v překryvu nad mapovým výřezem tak, aby nezakrývala žádnou část ZCHÚ či ochranného pásma nebo jiný důležitý prvek v mapovém výřezu. Pokud je dostatek místa na listu mimo mapový výřez, doporučuje se umístit legendu sem. Ve výjimečných případech lze legendu zobrazit na jiném listu než vlastní mapovou přílohu (pokud zobrazení mapového výřezu neumožňuje překrytí legendou v potřebné velikosti ani nelze legendu umístit mimo mapový výřez při zachování její čitelnosti). V legendě není nutné uvádět značky běžně užívané ve státních mapových dílech nebo turistických mapách a značky použité v podkladu. Naopak je nutné uvést značky použité pro zobrazené téma. Vždy by v legendě měla být uvedena značka použitá pro hranici ZCHÚ a OP. V případě, že se pro orientační mapu použije kopie turistické mapy, legenda se neuvádí a poloha ZCHÚ se zvýrazní (např. kroužkem) tak, aby bylo na první pohled zřejmé, kde se ZCHÚ nachází. 
Závazné způsoby označení ZCHÚ a OP v jednotlivých typech map stanoví vyhláška č. 60/2008 Sb.
U všech mapových příloh se upřednostňuje vložení grafického měřítka (úsečka s označením skutečné vzdálenosti nejméně dvou bodů na mapě). Pokud je použit mapový výřez v některém z běžných měřítek (1:5000, 1:10000, 1:25 000, 1:50000) a příloha je ve formátu PDF, lze měřítko uvést jen zlomkem (tj. např. „1 : 10 000“) a grafické měřítko vynechat. Grafické měřítko se také nemusí vkládat, pokud je pro orientační mapu použita turistická mapa 1:50000 nebo 1:25000 se čtvercovou sítí 1x1 km. V ČR se tradičně používá podoba grafického měřítka začínající nulou na levém okraji a značkou použité délkové jednotky vpravo u nejvyššího čísla.
Směrovou růžici není nutné vkládat, pokud je mapa orientována severem nahoru (s tolerancí meridiánové konvergence). Pokud se směrová růžice v jakékoli podobě vkládá, je nutné u jejího natočení zohlednit meridiánovou konvergenci, která pro Českou republiku v zobrazení S-JTSK může činit až 9,6 °. Magnetická deklinace se nezohledňuje ani neuvádí.
Pokud je na mapách zobrazen podklad či tématický zákres vytvořený jiným subjektem než zpracovatelem plánu péče, je nutné v rámových údajích uvést autora dané části mapy, ideálně i rokem zpracování vrstvy. Za případné porušení autorských práv nese odpovědnost zpracovatel plánu péče.

Mapový výřez
Mapový výřez je významově nejdůležitější částí mapové přílohy. Požadavky na obsah mapového výřezu jsou uvedeny v předchozích částech osnovy u odkazů na jednotlivé přílohy. Mapový výřez je nejčastěji kombinací podkladů a tématických vrstev. Popisy jednotlivých prvků v podkladech by měly být orientované stejným směrem jako v tématických vrstvách i jako v rámových údajích (meridiánová konvergence se přitom nezohledňuje, tj. pootočení nápisů do 10 ° dané tímto faktem je tolerováno).
V mapovém výřezu je nutné použít podklad přibližně odpovídajícího měřítka. Použití většího měřítka než je původní měřítko podkladu (např. ZM 10 zvětšená na 1:5000) je omezeno viditelností rasterizace obrazu (nejlépe je rasterizace zřetelná u šikmých čar). Použití menšího měřítka (např. katastrální mapa zmenšená na 1:10000) je limitováno čitelností psaných údajů – zejména názvů a čísel. Volbou vhodného rozlišení podkladu i rozlišení nastaveného při exportu z GIS lze rozsah použitelnosti v různých meřítkách zvýšit. Pro tisk běžné kvality lze pracovat s rozlišením 300 dpi, pro vyšší kvalitu nebo v případě potřeby zvětšování je třeba použít rozlišení 600 dpi a větší.
Při zobrazení tématických vrstev je důležité řešení překryvů důležitých údajů. Prvky tématické vrstvy by neměly překrývat důležité údaje v podkladu. Tomu se lze vyhnout např. posunem popisků, použitím průhledných výplní nebo hrubých šrafur ploch. Pokud se překrývají jednotlivé prvky tématické vrstvy nebo více vrstev vzájemně, řeší se kolize nejčastěji změnou pořadí vrstev, zprůsvitněním vybraných vrstev, změnou kartografické značky, v krajním případě i posunem prvků. V některých případech překryv nevadí – např. pokud hranice ZCHÚ překryje část hranice dílčí plochy nebo ochranného pásma, situace však musí zůstat přehledná.
Při zobrazení kombinace tématických vrstev a podkladů je třeba vhodně zvolit barevný kontrast. Nad topografickými mapami (ZM) jsou zřetelnější černá a tmavé odstíny barev. Nad leteckými snímky (ortofoto) jsou zřetelnější bílá a světlé odstíny. Popisky prvků v tématické vrstvě se vykreslují stejnou barvou jako prvky této vrstvy. Použití více symbolů pro prvky jedné vrstvy je možné jen tehdy, pokud jde o klasifikaci prvků (např. v mapě stupňů přirozenosti lesních porostů). V ostatních případech, kdy se tématická vrstva zobrazuje nad podkladem je to nevhodné (např. dílčí plochy se nad ortofotem zobrazují všechny stejnou barvou).
Tabulky - Vzor přílohy T1 k bodu 2.4.1 a k bodu 3.1.2 

Popis lesních porostů a výčet plánovaných zásahů v nich
označení JPRL	dílčí plocha 	výměra dílčí plochy
(ha)	číslo rámcové směrnice
/ 
porostní typ	dřeviny	zastoupení dřevin
(%)	průměrná výška porostu 
(m)	stupeň přiroze-nosti 	doporučený zásah	naléha-vost	poznámka	

											

											

											

označení JPRL – uvede se úplné označení příslušné jednotky prostorového rozdělení lesa podle mapového podkladu získaného z platného OPRL nebo, pokud je má orgán ochrany přírody k dispozici, podle aktuálních mapových podkladů LHP získaných od vlastníka lesa 

dílčí plocha – nejmenší jednotku prostorového rozdělení lesa (porostní skupinu) lze pro potřeby plánu péče rozdělit na dílčí plochy, pokud je to pro zpracování plánu péče nutné, jinak je dílčí plocha totožná s porostní skupinou, výměra se uvádí s přesností na 0,01 ha 

číslo rámcové směrnice / porostní typ - uvede se číslo rámcové směrnice zpracované v kapitole 3.1.1 a označení porostního typu podle příslušné směrnice 

zastoupení dřevin - uvede se odhadnutý podíl dřeviny na výměře dílčí plochy odvozený z celkového pokrytí plochy dřevinami souhrnně za všechny etáže zjištěný pochůzkou v terénu (podíl zastoupení dřevin odvozený z celkové zásoby dřevní hmoty uvedený v LHP lze použít jako východisko pro kvalifikovaný odhad zastoupení dřevin na ploše) 

průměrná výška porostu - uvede se orientační průměrná výška nejzastoupenější etáže (střední výšku porostu uvedenou v LHP lze použít jako východisko pro kvalifikovaný odhad průměrné výšky hlavního porostu); výška se uvádí s přesností na 1 m; charakteristiky ostatních etáží se uvedou do poznámky 

doporučený zásah - text by měl obsahovat popis zásahu, plochu zásahu, počet zásahů během platnosti plánu péče, popř. jejich časovou či jinou specifikaci, umístění zásahu (dřevina, úroveň, kvalita apod.), objem těžby dle dřevin (stanovený pouze odhadem v procentech zásoby), dřevinná skladba umělé obnovy, počet a vyspělost sazenic, ochranná opatření podsadeb, kultur, zmlazení, popř. i starších porostů (např. proti loupání);  v případě, že je účelné nebo možné provádění nahodilých těžeb, uvede se zde tato skutečnost včetně bližší specifikace jejich provádění; v případě, že se v období platnosti plánu péče pro příslušnou dílčí plochu žádný zásah (včetně provádění nahodilých těžeb) nepředpokládá, uvede se slovní spojení „bez zásahu“, zásahy v budoucnosti však v takovém případě nejsou vyloučeny; v případě, že se pro příslušnou dílčí plochu žádný zásah nenavrhuje a nepředpokládá se provádění zásahů (včetně nahodilých těžeb) ani v budoucnosti, uvede se slovní spojení „ponechat samovolnému vývoji“, takové porosty musí být odpovídajícím způsobem označeny v přiložených mapách.

naléhavost - stupně naléhavosti jednotlivých zásahů se uvádí podle následujícího členění:
1.	stupeň - zásah naléhavý (nelze odložit, je nutný pro zachování předmětu ochrany),
2.	stupeň - zásah vhodný,
3.	stupeň - zásah odložitelný. 
Je-li v tabulce naléhavost uvedena jen číselně, uvede se vysvětlení významu stupňů pod tabulku.

Tabulky - Vzor přílohy T2 k bodům 2.4.2, 2.4.3 a 2.4.4 a k bodu 3.1.2 

Popis dílčích ploch a objektů na nelesních pozemcích a výčet plánovaných zásahů v nich
označení plochy nebo objektu	název	výměra (ha)	stručný popis charakteru plochy nebo objektu a dlouhodobý cíl péče	doporučený zásah	naléhavost	termín provedení	interval provádění	

								

naléhavost - stupně naléhavosti jednotlivých zásahů se uvádí podle následujícího členění:
1.	stupeň - zásah naléhavý (nelze odložit, je nutný pro zachování předmětu ochrany),
2.	stupeň - zásah vhodný,
3.	stupeň - zásah odložitelný.
Je-li v tabulce naléhavost uvedena jen číselně, uvede se vysvětlení významu stupňů pod tabulku.